![lietuva 2](/uploads/2021/09/lietuva 2.jpg)
Su Seimo valdyba susitikęs prezidentas Gitanas Nausėda teigė, kad snausti nebegalima ir jei norima įvykdyti mokesčių reformą, tai reikia daryti nedelsiant. Šalies vadovas taip pat teigė, kad rudenį Lietuvos ekonominė ir socialinė situacija liks įtempta, tad nereikėtų atidėlioti ir kitų reikalingų sprendimų.
Tradiciškai prieš kiekvieną Seimo plenarinę sesiją prezidentas susitinka su Seimo valdyba aptarti sesijos darbų. Po susitikimo šalies vadovas teigė, kad susitikime buvo atskleisti ne tik Seimo, bet ir prezidentūros planai rudens sesijai.
„Pirmiausia, mums labai svarbūs kai kurie įstatymų projektai, kurie pateikti Seimui jau anksčiau. Tikiuosi, kad rudens sesijoje jie bus pabaigti, ypač pabrėžčiau Viešųjų pirkimų įstatymą, taip pat Teisėkūros pagrindų įstatymo pataisas, kurios numato vertinti visus įstatymų ir teisės aktų projektus aplinkos apsaugos požiūriu“, – dėstė G. Nausėda.
Prezidentas taip pat kalbėjo, kad labai svarbu tai, jog ekonominė ir socialinė Lietuvos situacija rudenį liks įtempta. Todėl labai svarbu, anot jo, kad be „gaisrų gesinimo“, skiepijimo, žmogaus teisių klausimų, migracijos suvaldymo nebūtų pamiršti sprendimai, kurie yra būtini, pribrendę ir turėtų būti priimti neatidėliojant.
„Nes priešingu atveju turėtume tikrai įtemptą socialinę situaciją. Pirmiausia atkreipčiau dėmesį į tai, kad reikia toliau laikytis tos politikos, kurią pradėjome 2020 metais, kitaip tariant, senatvės pensijos turi augti sparčiau nei vidutinis darbo užmokestis, siekiant, kad senjorai, kurie yra ypač pažeidžiami infliacijos augimui, turėtų pakankamą atspirtį, atramą ir valstybė turi atiduoti skolą tiems žmonėms, kurie visu savo darbu, visu savo gyvenimu prisidėjo prie šios valstybės klestėjimo“, – tvirtino šalies vadovas.
Nausėda taip pat sakė, kad itin svarbūs biudžeto, mokesčių įstatymų klausimai. Rudens sesijoje bus pateiktas pirmasis Ingridos Šimonytės vadovaujamos Vyriausybės paruoštas biudžeto projektas. Prezidentas priminė, kad Mokesčių reformos darbo grupė, sudaryta prie Finansų ministerijos, baigia darbą ir netrukus turėtų suformuoti savo pasiūlymus.
„Aš jau savo metiniame pranešime atkreipiau dėmesį, kad mokesčių reformai langas pamažu užsiveria, nes politinė kadencija pamažu artėja į pabaigą ir jeigu norime esminių mokesčių sistemos korekcijų, turime tai daryti dabar.
Daugiau mokesčių teisingumo, daugiau mokesčių proporcingumo, bet, toli gražu, nebūtinai tie mokesčiai turi būti didesni. Tiesiog turime dar daugybę netobulumų, dalykų, kuriuos galime ištaisyti nedidindami bendros mokesčių naštos“, – aiškino prezidentas.
Nausėda taip pat pabrėžė, kad Lietuvoje regionų atskirtis Lietuvoje išlieka didelė, o taip yra ir dėl to, kad savivaldybės stokoja finansinio savarankiškumo. Anot šalies vadovo, kartais iki absurdo yra susiaurinamos savivaldybių galimybės priimti sprendimus, nors jos, greičiausiai, geriausiai supranta, kokia yra situacija bei galėtų priimti efektyviausius sprendimus.
„Žemės reforma sunkiai juda iš vietos, juose savivaldybės tikrai galėtų tarti svaresnį žodį, bet to negali padaryti dėl šiandien esančios labai nelanksčios valstybių žemės sklypų politikos. Tai stabdo investicijas, stabdo darbo vietų kūrimą ir iš to nelaimi niekas“, – teigė prezidentas.
Nausėda teigė, kad prezidentūra dalyvauja diskusijose dėl ruošiamo Partnerystės įstatymo. Primename, kad pavasarį šis įstatymo projektas neperkopė pirmojo laiptelio, buvo grąžintas tobulinti. Teikti jį iš naujo ketinama rudens sesijos metu.
„Mano patarėjai buvo susitikę tiek su Laisvės partijos atstovais, tiek ir su Bažnyčios atstovais, norėdami išgirsti nuomones, norėdami išgirsti realią situaciją, pajausti realią temperatūrą. Aš visada pasisakiau už tai, kad teisinio bendro gyvenimo sureguliavimo aspektas lieka svarbus ir mes turime šiuo klausimu toliau dirbti, bet turime tai daryti laikydamiesi Konstitucijos. Šie susitikimai nebuvo baigtiniai, juos tęsime ir gali būti, kad tai bus gera prielaida sugrįžti prie šio klausimo jau vėlesniame etape ir rasti bendrą sutarimą, kurio šiandien visuomenėje nėra“, – komentavo prezidentas.
Jis kalbėjo, kad jam itin svarbu, kad ekonominė ir socialinė politika Lietuvoje būtų jautri ir arti žmonių bei netaptų nereikalingu įtampos šaltiniu visuomenėje.
„Visuomenėje turime daug vertybinių, principinių klausimų, kuriais yra tam tikras skirtis, nuomonių įvairovė. Tai yra natūrali demokratinės visuomenės išraiška. Bet mes neturime kurti savo klaidomis ar abejingumu papildomų įtampos šaltinių, nes Lietuva tiek stipri išoriškai, kiek ji stipri viduje“, – sakė G. Nausėda.
Išskyrė tris blokus
Seimo pirmininkė Viktorija Čmilytė-Nielsen po susitikimo su prezidentu sakė išskyrusi tris svarbiausių klausimų, kuriuos norima spręsti rudens sesijoje, blokus. Pirmiausia, anot jos, tai grėsmės, susijusios tiek su pandemija, tiek su migracija.
Antrasis blokas susijęs su socialiniais klausimais, kad būtų apsaugotos labiausiai pažeidžiamos grupės, padedama šeimoms. Trečiasis klausimų blokas susijęs su kitų metų valstybės biudžetu.
„Taip pat atkreipčiau dėmesį į atskirus įstatymų projektus, pirmiausia, Konstitucijos pakeitimai. Vienas svarbus darbas, kurio laukia savivalda ir dėl kurio esame įsipareigoję Seime, tai kad bus įteisinti tiesioginiai merų rinkimai. Šį darbą turėtume padarytikuo greičiau. <...>
Kitas svarbus darbas yra Referendumo įstatymas, taip pat ir Konstitucijos pakeitimas dėl kandidatavimo į Seimą nuo 21 metų. Šis pakeitimas jau praėjo dvi stadijas, jis juda į priekį“, – sakė Seimo pirmininkė.