![web-19-e1510227256304](/uploads/2017/11/web-19-e1510227256304.jpg)
JAV senatoriai kelia klausimus apie kovą su ekstremizmu Nigeryje ir kitose vietose kabineto sekretoriams bei domisi, ar nereikėtų įgalinti naujų karinės jėgos panaudojimo įstatymų. Štai keletas iš svarbiausiųjų klausimų.
Kodėl Įgaliojimo naudoti karinę jėgą įstatymas yra svarbus ir prieštaringai vertinamas?
Nuo šio įstatymo priklauso prezidento sugebėjimas autorizuoti karines operacijas. Kaip vyriausiasis ginkluotojų pajėgų vadas, prezidentas gali siųsti į mūšį karius. Tačiau JAV Konstitucija byloja, jog tik Kongresas gali paskelbti ilgalaikį karą.
Baltieji rūmai po al-Qaeda grupuotės atakų rado šio įstatymo spragą. Įstatymų leidėjai pritarė nuostatai, kurie suteikė prezidentui George‘ui W. Bushui teisę sekti ir sunaikinti al-Qaeda ir Talibano teroristus. 2002 metais Kongreso nariai pritarė antrai pataisai, kuri leido Bushui kariauti prieš Iraką.
Pastaraisiais metais įgaliojimai pasidarė riboti.
„Buvo rašoma: Sunaikinti al-Qaeda, – akcentavo Kornelio teisės mokyklos profesorius Jensas Davidas Ohlinas. – Tačiau šiuo metu to nelabai galima taikyti.“
Prezidentas Barackas Obama tvirtai laikėsi pozicijos, jog įstatymai jam suteikė teisę kovoti su Islamo valstybe – organizacija, kuri pasirašant įstatymus dar neegzistavo. Tuo metu prezidentas Trumpas tęsia kovą su teroristinių organizacijų kovotojais.
Ohlinas teigia, jog abu prezidentai „sugrūdo“ savo karinius siekius į nusenusius įgaliojimus.
Dauguma žmonių į prezidento įgaliojimus bei karines kampanijas per daug dėmesio nekreipia. Kol nenutinka kas nors blogo.
Spalio mėnesį Nigeryje žuvo trys seržantai: Bryanas Blackas, Jeremiahas Johnsonas ir Dustinas Wrightas.
„Staiga žmonės pradėjo klausinėti: „Ką mes ten išvis darome?“, – teigė „Carnegie Mellon“ prezidentinės galios ekspertė Melanie Marlowe.
Nustebo net senatoriai.
„Net nežinojau, kad Nigeryje turime tūkstantį karių,“ – stebėjosi senatorė Lindsey Graham.
JAV kariai Vakarų Afrikoje mokė vietines pajėgas našiau kovoti su ekstremistų grupuotėmis. Senatoriai ir paprasti JAV piliečiai norėjo sužinoti, ką šie vyrai veikė atokiose Afrikos vietovėse ir kuo jų buvimas ten padėjo JAV interesams.
Ar reikia naujo Įgaliojimo naudoti karinę jėgą įstatymo?
Dauguma žmonių mano, kad taip.
Rugsėjo mėnesį respublikonas senatorius Randas Paulas bandė atšaukti dabartinius įgaliojimus. Jis teigė, jog įstatymai suteikia prezidentui galią „bet kuriuo metu, bet kurioje pasaulio vietoje pradėti karą.“
Dauguma senatorių sutinka, kad šie įstatymai turėtų būti atnaujinti. Jie tiki, kad nauji įstatymai padėtų prezidentui ir paprastiems piliečiams aiškiai pateikti savo tikslus ir nustatyti, ko siekiama kariniais veiksmais.
Administracijos pareigūnai teigė, jog pritartų naujam įstatymui. Kiek anksčiau šiemet Gynybos sekretorius Jimas Mattisas teigė, jog naujas įstatymas padėtų sukurti vieningą frontą prieš ekstremistų grupuotes.
„Tai parodytų Amerikos žmonių tvirtumą,“ – teigė jis.
Deja, senatoriai nesutarė dėl to, kaip turėtų atrodyti naujas įstatymas.
Kokios naujo įgaliojimo perspektyvos?
Nors dabartiniai įgaliojimai yra kupini problemų, jie vis dar taikomi. Nėra tikėtina, kad greitu laiku bus priimtas naujas įstatymas.
Naujo įstatymų sukūrimas reiškia, jog šalies prezidentas, įstatymų leidėjai ir piliečiai turės sutarti dėl to, kaip JAV turėtų kariauti.