Ar žinote, kokiam patiekalui neatsispirtų Jonas Basanavičius?
Nuo Lietuvos valstybės atkūrimo dienos jau praėjo daugiau nei šimtmetis, o mums vis labiau knieti sužinoti, ne tik to meto politinį kontekstą ir aplinkybes, kas ir kaip pasirašė Nepriklausomybės aktą, bet ir tai, ką valgyti mėgo signatarai, kas jiems buvo gardžiausia ar kokie buvo jų šeimose tradiciniai pusryčiai, pietūs ar vakarienė. Pasak knygų autorės ir gidės Anželikos Laužikienės, apie tokius kasdienius, rodos, nereikšmingus dalykus, sunku surasti informacijos, nes mažai kas apie tai savo atsiminimuose užrašė. Tik retas iš tais laikais valstybę kūrusių žmonių pamini ir savo mėgstamus valgius.
Klaipėdai – unikali dovana iš Čikagos
Artėjant 1923 m. Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos šimtmečio jubiliejui į uostamiestį iš už Atlanto vandenyno atskriejo unikali dovana: specialiai vadinamojo Klaipėdos sukilimo vadui Jonui Polovinskui-Budriui parašyto maršo partitūra.
Tėvynės mylėtojų draugijos veikla
Prieš 125 metus, 1896-aisiais, Jungtinėse Amerikos Valstijose buvo įkurta Tėvynės mylėtojų draugija (TMD) – JAV lietuvių organizacija, kuri šiandien yra mūsų istorikų kiek primiršta, tačiau kuri turėjo didžiulę reikšmę lietuvių tautai. Kalbėdami apie išeivijos nesavanaudišką paramą Lietuvai, jos gyventojams per visą XX amžių, retai susimąstome – kada ji prasidėjo, kur jos ištakos? Tyrimas rodo, kad ji prasidėjo būtent su šios organizacijos kultūrine veikla – knygelių leidyba ir nemokamu jų platinimu Lietuvoje.
Kaip išgyvenome Sausio 13-ąją Niujorke
Tuo metu pasaulio žvilgsniai buvo nukreipti į Vidurio Rytus, o ne į Europą, ne į Lietuvą. 1990 metų kovo 11-ąją Lietuva buvo paskelbusi de facto nepriklausomybę nuo Sovietų Sąjungos, bet dar nebuvo sulaukusi de jure pripažinimo pasaulyje. Niekaip negalėjau širdyje priimti, kaip atsiradus progai ir galimybei pripažinti Lietuvos nepriklausomybę, tuometinis JAV prezidentas George’as Bushas to nepadarė, nors beveik pusę šimtmečio Jungtinės Valstijos laikėsi nuostatos, jog Lietuva yra okupuota Sovietų Sąjungos. Juolab kad lietuviai savo siekį išreiškė demokratiniu būdu per deputatų rinkimus į Aukščiausiąją Tarybą.
30-osios Sovietų Sąjungos žlugimo metinės Kremliaus žiniasklaidoje žiebia nostalgiją sovietmečiui
Artėjant trisdešimtosioms Sovietų Socialistinių Respublikų Sąjungos žlugimo metinėms, Kremliui palankūs žiniasklaidos portalai skleidė dezinformaciją, kurioje sovietmečio politinis elitas yra vaizduojamas kaip išdavikų grupė, sąmoningai siekusi sužlugdyti šalį. DebunkEU.org atliktas tyrimas rodo, jog taip pat ir kitos šalys, pavyzdžiui Jungtinės Amerikos Valstijos ar Ukraina, yra aktyviai kaltinamos suorganizavusios SSRS žlugimą.
Dvidešimt euro metų: trumpa istorija ir įdomūs faktai
Eurui švenčiant dvidešimtąjį gimtadienį, trumpai prisiminkime, kaip atsirado bendroji valiuta, rašo euronews.com. Sukurti vieningą ekonominę ir pinigų sąjungą buvo pasiūlyta dar septintojo dešimtmečio pabaigoje. Pagrindiniai argumentai už tokį suartėjimą buvo didesnis ekonominis stabilumas ir paprastesnė tarpvalstybinė prekyba.
Kaip šv. Mikalojus tapo Santa Klausu
Gerry Bowleris yra istorikas, knygų autorius ir ypač domisi socialine Kalėdų istorija. Vienas svarbiausių advento laikotarpio personažų yra šv. Mikalojus, kurį minime gruodžio 6 d. Kaip žinoma, šis Miros šventasis Vakaruose tapo Kalėdų Senelio bei sovietinio Senelio šalčio prototipu. Kaip ir kodėl tai nutiko? Ilga istorija... Tačiau G. Bowleris mėgina ją perteikti glaustai.
Nuo Vytauto kalno po visą Lietuvą. Kaip atsirado šaulių pavadinimas?
1919 metų birželio pabaigoje įkurta Lietuvos šaulių sąjunga buvo keista organizacija. Joje galėjo veikti mažažemis žemdirbys ir prakutęs verslininkas, tautininkas ir valstietis liaudininkas, žurnalistas ir karininkas, mažaraštis ir profesorius. Per savo veiklos iki 1940 metų birželio laikotarpį LŠS sutelkė įvairių profesijų, socialinės padėties, amžiaus, lyties ir politinio nusistatymo žmones. Būtent todėl kyla keblumų siekiant trumpai apibūdinti, koks gi buvo tarpukario Lietuvos šaulys.
Neįtikėtini išeivių žygiai, siekiant tarptautinio pripažinimo
Kai maždaug 1975-aisiais prie Jungtinių Tautų būstinės Niujorke Mičigano universiteto studentas Viktoras Nakas praeiviams dalijo lankstinukus ir apie Baltijos šalių bylą pasakojo įvairių šalių misijų atstovams, jo pastangos atrodė beviltiškos. Praeiviai lankstinukus išmesdavo, o JT narės pasiųsdavo žemiausio rango atstovus mandagiai išklausyti studento. Iš tolo žiūrėdamas į būstinės kiemelyje iškeltas vėliavas, Viktoras pyko, kad tarp jų nėra trispalvės, bet svajojo ir dar 15 metų dirbo, kad ją ten pamatytų.
Lietuvos herbo Vyčio kilmė
Apie Lietuvos herbo Vyčio kilmę yra rašę daug autorių, tačiau vieningos nuomonės šiuo klausimu nesuformavo. Reprezentatyviausia ir labiausiai paplitusi yra heraldiko Edmundo Rimšos nuomonė, kad Vytis yra suheraldintas raito valdovo atvaizdas, atkeliavęs iš valdovų antspaudų. Šią nuomonę reikėtų patikslinti.
Paroda, skirta Juozo Lukšos-Daumanto 100-osioms gimimo metinėms
2021 m. rugpjūčio 4 d. minėjome vieno ryškiausių lietuvių ginkluoto antisovietinio pasipriešinimo dalyvių Juozo Lukšos-Daumanto 100-ąsias gimimo metines. Lietuvos Respublikos Seimas 2021 m. paskelbė Juozo Lukšos-Daumanto metais.
Koks yra Mažosios Lietuvos istorijos naratyvas?
Mažosios Lietuvos kultūros istorija itin brangintina lietuvių tautai ir valstybei. Čia, tuometinėje Prūsijos kunigaikštystėje, kurios dalis buvo vadinama Mažąja arba Prūsų Lietuva, remiant Prūsijos kunigaikščiui Albrechtui Brandenburgiečiui, 1547 m. užgimė pirmoji lietuviška knyga – „Katekizmas“ („Catechismusa prasty szadei“), parašyta talentingo Karaliaučiaus universiteto teologijos studento Martyno Mažvydo, kurį į Karaliaučių pasikvietė pats kunigaikštis Albrechtas.
„Čikagos aidas“ – tai NEMOKAMAS laikraštis, įsteigtas 2003 m., o taip pat interneto puslapis bei ETHNIC MEDIA, USA dalis. „Čikagos aidas“ yra vienas didžiausių Jungtinėse Amerikos Valstijose leidžiamų lietuviškų savaitraščių. Savaitraštyje rasite daug įdomios informacijos apie lietuvių bendruomenę Amerikoje, taip pat žinių apie Lietuvą, pasaulį, kitų naujienų aktualiais, socialiniais, kultūriniais, ekonominiais, politiniais, švietimo, sveikatos klausimais bei laisvalaikiui skirtų straipsnių.