Kuršių nerijos kopos sparčiai nyksta
Kuršių nerijos kopų nykimą galima pamatyti net plika akimi, todėl Vilniaus universiteto Chemijos ir geomokslų fakulteto mokslininkai jau septynerius metus Kuršių nerijoje atlieka kopų stebėjimus, pasitelkę šiuolaikinius metodus tiria kopų eolodinaminius procesus ir konsultuoja Kuršių nerijos nacionalinio parko darbuotojus kopų išsaugojimo klausimais. Mokslininkai teigia, kad Kuršių nerijos marių krantas per 100 metų pasislinko į marias beveik 300 metrų, o kas laukia ateityje, galima tik prognozuoti.
Rinkimai: TS-LKD laimėjo pirmąjį turą, „valstiečiai“ – antri
Suskaičiavus balsus iš visų rinkimų apylinkių (1989 iš 1989), rezultatai atrodo taip:
5 procentų barjerą įveikė ir daugiamandatėse apygardose į naująjį Seimą pateko šešios partijos: Tėvynės sąjunga-Lietuvos krikščionys demokratai (24,8 proc., 23 mandatai), Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjunga (17,5 proc., 16 mandatų) , Darbo partija (9,47 proc., 9 mandatai), Lietuvos socialdemokratų partija (9,26 proc., 8 mandatai), Laisvės partija (9,02 proc., 8 mandatai) Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdis (6,78 proc., 6 mandatai).
Mokslininkai pasipiktinę: Nobelio premiją turėjo gauti ir profesorius Šikšnys
Švedijos karališkoji mokslų akademija paskelbė, kad 2020 m. Nobelio chemijos premijos laureatės – prancūzė mikrobiologė Emmanuelle Charpentier ir JAV biochemikė Jennifer A. Doudna. Jos įvertintos už atrastą genų redagavimo technologiją CRISPR/Cas9.
Lygiai tokią pat – tik kiek anksčiau – buvo atradęs ir VU Gyvybės mokslų centro profesorius, biochemikas Virginijus Šikšnys. Mokslininkas ne kartą yra sakęs, kad jo komanda 2011 m. pati pirmoji pasaulyje išsiuntė mokslinį straipsnį apie vadinamąsias „genų žirkles“ – tačiau ilgą laiką nesulaukė teigiamos reakcijos. Pirmieji du tarptautiniai žurnalai atsisakė publikuoti straipsnį, o trečiasis („Proceedings of the National Academy of Sciences“) galų gale išspausdino – bet tik po keturių mėnesių.
Ar Lietuvos europarlamentarai susiduria su interesų atstovavimo dilema?
Europos Komisijos pirmininkė Ursula Von der Leyen prieš keletą dienų savo pranešime apie ES padėtį Europos Parlamente kvietė valstybes nares toliau stiprinti integraciją, nes piliečiai tikisi didesnės paramos ir stipresnio atsako iš bendrų Europos Sąjungos institucijų kiekvienos krizės akivaizdoje.
Europos Parlamentas yra viena iš tokių diskusinių erdvių, kurioje gimsta bendri sprendimai. Šioje, vienintelėje tiesiogiai renkamoje Europos Sąjungos institucijoje šiuo metu bendrus ES prioritetus kuria 705 europarlamentarai, išrinkti 27 ES valstybėse narėse.
Karoblis: JAV kariai Lietuvoje liks ilgiau
Lietuvos krašto apsaugos ministras Raimundas Karoblis pareiškė, kad lapkritį į Lietuvą atvyks naujas JAV karių ir ginkluotos technikos kontingentas, kuris čia bus iki birželio vidurio. Tai nėra susiję su įvykiais Baltarusijoje, bet „JAV buvimas mus ramina ir yra stiprus atgrasymo įrankis“ ministro žodžius Pabradėje cituoja agentūra „Reuters“.
Dabar į Lietuvą atvykę JAV kariai su technika dalyvauja karinėse pratybose ir turėjo šalyje likti iki lapkričio, tačiau antradienį ministras nurodė, kad juos pakeis kitas dalinys, kurį sudarys apie 500 karių, 25 „Abrams“ tipo tankai ir 30 „Bradley“ šarvuotų kovos mašinų.
Lietuva yra sparčiausiai nykstanti valstybė pasaulyje
„Pagal Jungtinių Tautų statistikos duomenis, Lietuva yra greičiausiai piliečių skaičiumi nykstanti valstybė pasaulyje“ – tokį teiginį LRT TELEVIZIJOS kandidatų į Seimą debatuose išsakė Arvydas Juozaitis, kampanijoje dalyvaujantis su santalka „Lietuva yra čia“ ir ne kartą išsakęs rūpestį dėl Lietuvos demografinės padėties.
Nors ir sunku patikėti, tačiau šie žodžiai iš esmės yra tiesa – Lietuva išties yra priešpaskutinė visame pasaulyje, aplenkianti tik Libaną pagal tai, kaip sparčiai nyksta gyventojai, sako JT duomenys, kuriais pasirėmę nurodė ir „Lietuva yra čia“ atstovai.
Su Pompeo susitikęs Linkevičius: tikimės JAV reakcijos į įvykius Baltarusijoje ir Navalno apnuodijimą
Užsienio reikalų ministras Linas Linkevičius vieši JAV, kur susitiko su Valstybės sekretoriumi Mike`u Pompeo. Pasak L. Linkevičiaus, diskusijos dėl situacijos Baltarusijoje – rimtos, bet iš Vašingtono tikimasi aiškesnės ir principinės pozicijos. Šalių diplomatijos vadovai taip pat pasirašė memorandumą dėl 5G ryšio infrastruktūros plėtojimo.
Gyventi Lietuvoje vaikams nelengva
Pagal vaikų gerovės rodiklius Lietuva rikiuojasi gale – už mus prasčiau pasirodė tik penkios tirtos šalys. Patyčios mokykloje, tėvų alkoholizmas, toleruojamas smurtas ir patiriamas skurdas, kai namuose nėra net vandentiekio, – tai lemia nuolatinį bėgimą kitoms šalims iš paskos, sako žurnalistų kalbintos ekspertės. Anot jų, tokia situacija atsilieps ir vaikų ateičiai, kadangi dalis jų jau užprogramuoti skurdui.
UNICEF tyrimų biuro „Innocenti“ ataskaita, rengiama 20-us metus, lygina Europos Sąjungos (ES) bei Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) šalių duomenis. Ataskaitoje šalys rikiuojamos pagal vaikų psichinę bei fizinę sveikatą ir akademinius bei bendravimo įgūdžius. Atsižvelgiant į šiuos rodiklius, Nyderlandai, Danija ir Norvegija vertinamos kaip geriausios šalys vaikui.
Nausėdos interviu BBC: Lukašenka jau nusisuko į Putiną
Baltarusijoje jau mėnesį nerimsta masiniai protestai, kuriais šalies gyventojai reiškia nepasitenkinimą suklastotais prezidento rinkimų rezultatais. Lietuvos prezidentas Gitanas Nausėda kalbėdamas BBC teigia, kad situacija Baltarusijoje tik blogėja, o ES strategija palikti galimybę tarpininkauti Minsko ir protestuotojų dialoge, kelia abejonių.
Grįžtamoji migracija auga – bet ar visi grįžtantieji laukiami?
Nepaisant pandemijos ir jos keliamų rizikų, didžioji visuomenės dalis grįžtančių lietuvių atžvilgiu yra nusiteikusi teigiamai. Tai rodo Migracijos informacijos centro „Renkuosi Lietuvą“ užsakymu atliktas Visuomenės požiūrio į migracijos procesus Covid-19 kontekste kaitos tyrimas.
Amžinai aktualus Baltijos kelias
1939 m. rugpjūčio 23 dieną Maskvoje Vokietijos užsienio reikalų ministras J.Ribentropas ir TSRS užsienio reikalų liaudies komisaras V.Molotovas pasirašė abiejų šalių nepuolimo paktą, kuris turėjo įtakos Antrojo pasaulinio karo pradžiai. Paktas panaikino ir Baltijos šalių, taip pat ir Lietuvos, nepriklausomybę. 1989 m. rugpjūčio 23 d., prisimindamas aktą, atėmusį Baltijos šalių nepriklausomybę, Lietuvos Sąjūdis surengė akciją „Baltijos kelias“. Akcijos metu Lietuvos, Latvijos ir Estijos gyventojai (apie 2 mln.) susikibdami rankomis sudarė gyvą grandinę per Baltijos valstybes, taip simboliškai atskirdami Baltijos valstybes nuo Sovietų sąjungos, išreikšdami norą būti laisvais.
Rastas prezidento Aleksandro Stulginskio lagerio dienoraštis
Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centrui pavyko atrasti Lietuvos prezidento Aleksandro Stulginskio (1922 – 1926 m.) dienoraščio originalą, kuris buvo rašytas Kanske, Krasnojarsko pataisos darbų lageryje (sutrumpintai – Kraslagas). Dienoraštis rastas Ypatingajame archyve saugomoje aštuoniolikos asmenų byloje K1-58-42880, kurią sudaro apie tūkstantis puslapių.
„Čikagos aidas“ – tai NEMOKAMAS laikraštis, įsteigtas 2003 m., o taip pat interneto puslapis bei ETHNIC MEDIA, USA dalis. „Čikagos aidas“ yra vienas didžiausių Jungtinėse Amerikos Valstijose leidžiamų lietuviškų savaitraščių. Savaitraštyje rasite daug įdomios informacijos apie lietuvių bendruomenę Amerikoje, taip pat žinių apie Lietuvą, pasaulį, kitų naujienų aktualiais, socialiniais, kultūriniais, ekonominiais, politiniais, švietimo, sveikatos klausimais bei laisvalaikiui skirtų straipsnių.