Černobylio (ne)išmoktos patirtys ir Astravo monstras
Balandžio 26 d. – Černobylio katastrofos metinės. Prieš 35 metus Ukrainoje, tuometinėje Sovietų Sąjungos teritorijoje, įvyko Černobylio atominės elektrinės avarija, kuri pakeitė Rytų Europos psichologinę, ekologinę ir saugumo realybę. Ši istorinė balandžio 26-oji dekonstravo ir atominės energetikos sampratą. Tai mūsų savimonėje užsifiksavo kaip nedemokratinio režimo įrankis, už kurio „gedimą“ niekas nelinkęs prisiimti atsakomybės. Tiksliau, net sakyti tiesos... O (ne)išmoktos Černobylio patirtys, deja, bet gali vienomis ar kitomis formomis atsikartoti. Atsikartoti fiziškai, emociškai, politiškai. Už vos keliasdešimt kilometrų nuo Lietuvos sienos stovi Astravo atominės elektrinės monstras, kurį valdos paskutinis Europos diktatorius ir Kremliaus režimas.
Dėl mažėjančios Lietuvos demografijos kaltas valstybės abejingumas
Per praėjusius metus šalyje gimstamumas sumažėjo net 10 proc., rodo išankstiniai 2020 metų Statistikos departamento duomenys. Anot specialistų, siekiant padidinti kasmet krentančius demografinius rodiklius ir pagerinti Lietuvos gyventojų gyvenimo kokybę būtina imtis konkrečių priemonių valstybiniu lygmeniu. Todėl net 11 organizacijų, vienijančių medicinos profesionalus bei tėvus, Vyriausybės vadovei ir ministrams pateikė raginimą veikti. Juo skatinama užtikrinti vienodą valstybės remiamą naujagimio krepšelį kiekvienam šalies naujagimiui. Taip pat skirti paramą nuotolinės edukacinės platformos tėvams ir medicinos specialistams „Auginu Lietuvą“ vystymui bei inicijuoti esminius pokyčius vaikų sveikatos priežiūroje, ugdyme ir teikiant socialinę pagalbą.
Armėnijoje inauguruota „Lietuvos giraitė“
Balandžio 27 dieną Lietuvos užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis kartu su laikinai einančiu pareigas Armėnijos aplinkos ministru Romanos Petrosyanu inauguravo „Lietuvos giraitę“ Armėnijos Lori regione. Ši žalioji erdvė skirta Lietuvos-Armėnijos diplomatinių santykių užmezgimo 30-ies metų sukakčiai.
Rusija išsiunčia du Lietuvos ambasados darbuotojus
Balandžio 28 dieną, į Rusijos Federacijos užsienio reikalų ministeriją buvo iškviestas Lietuvos atstovybės Maskvoje vadovas Eitvydas Bajarūnas, kuriam buvo įteikta nota dėl dviejų Lietuvos atstovybės darbuotojų – diplomato ir valstybės tarnautojo – išsiuntimo. Ambasadorius buvo informuotas, jog šis Rusijos Federacijos žingsnis yra atsakas į oficialiojo Vilniaus veiksmus, kai praėjusį penktadienį du Rusijos ambasados Vilniuje darbuotojai buvo paskelbti nepageidaujamais asmenimis Lietuvoje dėl jų veiklos nesuderinamos su diplomato statusu, nurodant jiems išvykti iš Lietuvos per 7 dienas.
Lietuvos mokslininkų tyrimas: parlamente didesnis dėmesys žmogaus teisėms
Naujai išrinktame Seime, kuriame daugumą sudaro konservatoriai ir liberalai, daugiau dėmesio skiriama diskusijoms apie žmogaus teises, nei diskusijoms apie viešojo gyvenimo suvaržymus ar pandemiją, rodo kauniečių mokslininkų tyrimas.
Tokias išvadas padarė Kauno technologijos universiteto ir Vytauto Didžiojo universiteto mokslininkai, atlikę parlamento 2020 – 2021 metų stenogramų teksto analizę.
Ja buvo siekta ištirti, ar parlamentarams diskutuojant įvairiomis su Covid-19 pandemija susijusiomis temomis, diskusijų apie žmogaus teises dažnumas koreliuoja su diskusijų dažnumu apie pandemiją.
Vyriausybės darbo šimtadienis
Per pirmąjį Vyriausybės darbo šimtadienį pagrindinis dėmesys skirtas COVID-19 pandemijos valdymui. Skirta parama darbo netekusiems žmonėms, nuo pandemijos nukentėjusioms verslo šakoms ir kitoms sritims. Parengtas ir patvirtintas Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo planas.
Lietuvos Nepriklausomybės atkūrimo proga VDA dalijasi užmirštais 1991 m. piešiniais
Minėdami Lietuvos Nepriklausomybės atkūrimo dieną, prisimename sunkų lietuvių kelią, nueitą ginant laisvės idėją ir siekiant susigrąžinti pamatines demokratines Europos vertybes.
Dokumentiniame filme – anksčiau nerodyti 1991-ųjų pavasario vaizdai
Seimo „YouTube“ paskyroje „Atviras Seimas“ jau dabar galite pamatyti dokumentinio filmo „Su Atgimimo diena!“ premjerą.
Jame – 1991 m. kovo 10-ąją Nepriklausomybės aikštėje įvykusios vaikų linkėjimų Lietuvai akcijos, pavadintos „Su Atgimimo diena“, akimirkos. Kaip atkreipia dėmesį filmo kūrėjai – VšĮ „Vieno aktoriaus teatras“, „greta unikalių, anksčiau nerodytų archyvo vaizdų, bus ir rekordinio vaikų laiško Lietuvai, kurį pavyko surasti Lietuvos nacionalinio muziejaus archyve, piešiniai bei linkėjimai, ir tos ypatingos šventės dalyvių atsiminimai“.
Prof. A. Kulakauskas: Kovo 11-osios Lietuva yra Vasario 16-osios Lietuvos tęsinys
„Atsimenu, kaip Sąjūdžio mitinguose žmonės paklausė: „Kai mes tapsim nepriklausomi, kada gyvensim kaip Švedijoje?“ Sąjūdžio iniciatyvinės grupės narys, akademikas, amžiną atilsį, Eduardas Vilkas tuomet atsakė: „Tada, kai ir dirbsim kaip Švedijoje“. Kažkas patikslino: „Na, po penkerių ar septynerių metų“. Žmonės švilpė ir buvo nepatenkinti – kodėl taip ilgai. O dabar, ko gero, niekas nemano, kad ir po dešimtmečio pas mus bus taip, kaip Švedijoje. Kita vertus – tuomet niekas negalvojo, kad Lietuva bus NATO narė“, – Kovo 11-osios išvakarėse Sąjūdžio laikų lūkesčius prisimena istorikas, politologas, Vytauto Didžiojo universiteto (VDU) profesorius Antanas Kulakauskas.
Vaizdo pasakojime prisiminimais dalijasi šios kadencijos Seimo nariai – Nepriklausomybės Akto signatarai
Minime Kovo 11-ąją – Lietuvos Nepriklausomybės atkūrimo dieną. Seimo archyve saugomas vienas iš dviejų 1990 m. kovo 11 d. Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos Akto „Dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo“ egzempliorių. Apie šį dokumentą naujame vaizdo pasakojime plačiau pasakoja archyvo darbuotojai.
Viceministras A. Pranckevičius: ES ir JAV turi imtis lyderystės
Kovo 2 dieną užsienio reikalų viceministras Arnoldas Pranckevičius dalyvavo Europos Sąjungos (ES) Užsienio reikalų tarybos vaizdo konferencijoje prekybos klausimais, kurios metu ministrai diskutavo dėl ES prekybos politikos peržiūros ir Europos Komisijos komunikato „ES prekybos politikos peržiūra – atvira, tvari ir tvirta prekybos politika“.
Baltijos šalys supykdė Kiniją
Lietuva vis įtariau žvelgia į Kinijos siūlymus bendradarbiauti, investuoti ir kurti draugiškus santykius. Ambicingi Pekino pažadai ima nuvilti ir kitas Vidurio Rytų Europos valstybes, tačiau Lietuvos diplomatiniai akibrokštai Pekinui neprasprūsta pro akis, rašo LRT.lt.
„Čikagos aidas“ – tai NEMOKAMAS laikraštis, įsteigtas 2003 m., o taip pat interneto puslapis bei ETHNIC MEDIA, USA dalis. „Čikagos aidas“ yra vienas didžiausių Jungtinėse Amerikos Valstijose leidžiamų lietuviškų savaitraščių. Savaitraštyje rasite daug įdomios informacijos apie lietuvių bendruomenę Amerikoje, taip pat žinių apie Lietuvą, pasaulį, kitų naujienų aktualiais, socialiniais, kultūriniais, ekonominiais, politiniais, švietimo, sveikatos klausimais bei laisvalaikiui skirtų straipsnių.