![health 1](/uploads/2022/08/health 1.jpg)
Sveikatingumo ir gerovės ekonomika pradėjo formuotis JAV antroje dvidešimto amžiaus pusėje ir buvo skirta žmogaus fizinei, emocinei ir psichologinei gerovei palaikyti. Kas nutiko ko meto Amerikoje? Dauguma jaunų žmonių matė savo tėvus, siekiančius ekonominės sėkmės, daug dirbančius, perdegusius, pavargusius ir nelaimingus, ir ieškojo kitokio kelio. Laipsniškai vyko pokyčiai, o žmonių prioritetu tapo ne tik finansinė, bet ir psichologinė, emocinė ir fizinė gerovė.
Šiandien gerovės ir sveikatingumo ekonomika sudaro svarbų ekonomikos sektorių. Ji apima daugybę sričių, tokias kaip sporto klubus, masažo ir Spa salonus, maisto papildus, ekologišką kosmetiką, natūralaus pluošto aprangą, sveiko maisto restoranus. Tai sparčiai augantis ir nuolat besikeičiantis sektorius, ir čia nuolat atsiranda naujovių.
Naujausia kryptis sveikatingumo ekonomikoje
Pastaraisiais metais, viena naujausių ir reikšmingiausių krypčių sveikatingumo ekonomikoje yra įvairūs grybai – reiši, kordicepsas, liūto karčiai, čaga ir kiti. 2018 metais Niujorke vyko sveikatingumo ir gerovės ekonomikos aukščiausio lygio ekspertų susitikimas, kurio metu buvo konstatuota – įvairių grybų panaudojimas sveikatingumo tikslams yra nauja ir didelį potencialą turinti sritis. Kompanijos „Slate“ duomenimis, „Google“ užklausų, susijusių su šiais grybais, skaičius per 2021 metus padidėjo iki 1,5 karto.
Labiausiai žinomi grybai yra reiši, kordicepsas, liūto karčiai ir čaga. Reiši ir liūto karčiai yra paplitę Azijos šalyse, kordicepsas yra ant vabzdžių lervų augantis parazitinis grybelis, taip pat paplitęs Azijos šalyse, čaga – ant beržo medžių augantis darinys, gerai žinomas šiaurinėse teritorijose. Tradicinėse visuomenėse, šios priemonės buvo naudojamos daugybę metų ir padėdavo žmonėms susitvarkyti su iššūkiais – tiek su fiziniais, tiek su emociniais. Ką jos gali duoti ir ką jos duoda šiandieniniam žmogui? Ir kodėl šie grybai yra tokie stulbinamai populiarūs?
Grybai adaptogenai – pagalba išbalansuotam organizmui
Visi minėti grybai yra taip vadinami adaptogenai – tai reiškia, jie padeda organizmui prisitaikyti. Jie padeda kovoti su stresu, nerimu, nemiga, nuovargiu, tačiau žmogaus neslopina ir nestimuliuoja, o padeda organizmui grįžti į normalią pusiausvyros būseną, t.y. prisitaikyti.
Kas vyksta organizme, kai žmogus patiria stresą? Tai reiškia, kad organizmas išsigąsta, ir išskiria streso hormoną kortizolį, kuris iš esmės paruošia organizmą kovai, žmogus kurį laiką būna įsitempęs, sulaikęs kvėpavimą, kovinėje parengtyje, ir tokiu būdu stresas alina organizmą. Adaptogenai padeda sugrąžinti kortizolį į normalų lygį, o žmogaus organizmą – į normalią būseną.
Konkrečių preparatų nauda – kaip vartojami ir ką jie duoda?
Visi minėti grybai žinomi tuo, jog padeda prisitaikyti prie stresą keliančios aplinkos, tačiau iš esmės visi yra skirtingi, o kiekvienas iš jų pasižymi specifinėmis, tik jam būdingomis savybėmis.
Reiši pirminė funkcija yra tokia – jis padeda atsipalaiduoti, atkurti psichologinę pusiausvyrą, nusiraminti. Reiši taip pat stabdo senėjimo procesus, stiprina imuninę sistemą.
Čaga yra žinoma dėl teigiamos įtakos virškinimo sistemai. Kitos, gretutinės funkcijos yra tokios – padeda kovoti su nuovargiu, lėtina senėjimą, mažina cukraus ir cholesterolio kiekį, padeda kovoti su uždegiminiais procesais.
Kordicepsas yra ypatingas tuo, kad suteikia energijos. Jis taip pat stabdo senėjimą, mažina uždegiminius procesus, gerina širdies veiklą.
Liūto karčiai yra priemonė, padedanti gerinti kognityvines funkcijas, jis padeda susikaupti, gerina atmintį ir koncentraciją, prevenciškai užkerta kelią neurologinėms ligoms.
Visi minėti preparatai dažniausiai parduodami kapsulėmis arba milteliais. Kapsulės užgeriamos vandeniu, miltelius galima vartoti su vandeniu, kartu su kava arba kitu mėgstamu gėrimu.
Kodėl adaptogenai reikalingi šiuolaikiniam žmogui?
Iš skeptiškai nusiteikusių žmonių galima dažnai išgirsti, esą tėvai ir seneliai gyveno ir apsieidavo be jokių adatogenų. Ką jiems atsakyti? Ar tikrai šiuolaikiniam žmogui reikia adaptogenų ir kodėl?
Šiandien, žmogaus gyvenamoji aplinka nepaprastai skirias nuo tos, kokia buvo prieš 30 ar 40 metų. Čia yra daug informacijos, emocinių stimulų, triukšmo, skubėjimo, streso, perdirbto maisto, miego trūkumo ir kt. Kiekviena karta ieško savo būdų, kaip susidoroti su jiems tenkančiais iššūkiais ir kaip juos įveikti, kaip prisitaikyti prie aplinkos ir galimai ilgiau išlikti darbingiems, produktyviems ir sveikiems.