![kurk-lietuvai-1034-e1489151994550](/uploads/2017/03/kurk-lietuvai-1034-e1489151994550-1140_400.jpg)
Norėdami geriau suprasti programos naudą valstybei ir patiems dalyviams, kalbinome jos atstovus, kurie į Lietuvą grįžo po ne vienerių metų JAV. Paulius Vertelka dar būdamas 14 metų su tėvais išvyko į JAV, kur baigė mokyklą, o vėliau įgijo Ekonomikos ir politologijos dvigubo bakalauro laipsnį Ilinojaus universitete. Paulius buvo pirmos „Kurk Lietuvai“ kartos dalyvis, o šiuo metu vadovauja IT įmones Lietuvoje vienijančiai asociacijai INFOBALT.
Barbora Guobytė nuo penkerių metų gyveno JAV, kur išvyko kartu su tėvais, vėliau studijavo Jungtinėje Karalystėje, kur baigė Tarptautinių darbo santykių magistro studijas LSE (London School of Economics and Political Science) universitete, kuris yra vienas geriausių pasaulyje. Barbora yra šių metų „Kurk Lietuvai“ dalyvė.
Visi, norintys daugiau sužinoti apie programą „Kurk Lietuvai“, yra kviečiami apsilankyti kovo 12 d. Navy Pier vyksiančiame Lietuvos Nepriklausomybės dienos minėjime, kuriame „Kurk Lietuvai“ pristatys programos vadovė Agila Barzdienė. Kovo 15 d. Pasaulio lietuvių centre esančioje „Sielos“ dailės galerijoje bus rengiamas „Kurk Lietuvai“ vadovės susitikimas su visais, kurie norėtų tapti programos globėjais Čikagoje. Kovo 16 d. LR Generaliniame konsulate įvyks „Kurk Lietuvai“ pristatymas potencialiems jos dalyviams. Norinčius dalyvauti kovo 15 d. ir kovo 16 d. „Kurk Lietuvai“ renginiuose prašytume kreiptis į LR Generalinį konsulatą Čikagoje, elektroniniu paštu kons.cikaga@urm.lt.
- Kaip nusprendėte grįžti į Lietuvą iš JAV?
Paulius: Į Lietuvą vykau atlikti LISS (Lietuvių Išeivijos Studentų Stažuotė) profesinės stažuotės, tačiau tik parvykęs sužinojau apie galimybę dalyvauti programoje „Kurk Lietuvai“. Perskaitęs programos apibūdinimą susižavėjau, nes tokio lygmens programų JAV nelabai yra, o net jei ir būtų, į jas pakliūti būtų itin sudėtinga. Būtent strateginio lygmens darbas su aukščiausiais šalies vadovais, kai tau yra vos 23-eji, buvo pasiūlymas, kurio negalėjau atsisakyti. Galiu drąsiai teigti - jei ne programa „Kurk Lietuvai“, tikrai sunkiai save įsivaizduoju dabar būnantį Lietuvoje. Programos eigoje Lietuvoje įgijau panašios patirties turinčių draugų ratą, pradėjau megzti profesinį kontaktų tinklą, geriau suprasti Lietuvos aktualijas bei subtilybes.
Barbora: Į Lietuvą nusprendžiau grįžti dėl dviejų pagrindinių dalykų: profesinio augimo ir gyvenimo kokybės. Jaunam kvalifikuotam žmogui, ypač turinčiam tarptautinės patirties, Lietuvos darbo rinka gali pasiūlyti tikrai nemažai. Čia darbdaviai vertina perspektyvius profesionalus, o atėjus į darbą, dažnai galima pasiekti didesnių rezultatų greičiau nei užsienyje. Gyvenimo kokybė Lietuvoje lyginant su JAV ar Londonu yra ženkliai geresnė. Po šešerių metų Londone negaliu atsidžiaugti, kad ateiti iki darbo galiu per pusvalandį, per tą patį pusvalandį galiu pasiekti ir užmiestį ir jau mėgautis gamtos prieglobsčiu.
- Ar manote, kad sprendimas grįžti į Lietuvą buvo geras?
Paulius: Tikrai taip. Lietuva yra galimybių šalis. Čia yra tiek daug veiklos galimybių, kad, jei tik turi ryžto, visi šansai tavo pusėje. Lietuvoje galime puikiai save realizuoti ir kuo daugiau čia sugrįžtančių, tuo lengviau kiekvienam parvykstančiajam čia komfortabiliai įsitvirtinti.
- Ar galite papasakoti, kokių rezultatų pasiekėte būdamas programos „Kurk Lietuvai“ dalyviu?
Paulius: Vienas pagrindinių mano darbų programos metu buvo imigracijos procedūrų supaprastinimas aukštos kvalifikacijos specialistams iš trečiųjų šalių. Užduotį gavau ganėtinai aiškią – Lietuvoje trūksta IT specialistų, tad reikėjo surasti būdą, kaip sudaryti verslui palankias sąlygas trūkstamus specialistus iš užsienio įdarbinti vietos įmonėse. Darbo metu teko išsamiai analizuoti imigracijos sistemą, atvykstančiųjų srautus, vertinti rinkos poreikį, o tai padarius kartu su Vyriausybės institucijomis ir LR Seimu derinti atitinkamas įstatymo pataisas. Savo darbo metu pasiekiau, kad imigracijos procedūros įstatymu būtų sutrumpintos 8 kartus!
Barbora: Programoje dalyvauju jau pusę metų, per šį laikotarpį kartu su kolega parengėme ir įteisinome naują Lietuvos „Startup Visa“ modelį, skatinantį startuolius iš ne Europos Sąjungos šalių atvykti plėtoti verslą Lietuvoje. „Kurk Lietuvai“ pasiektas rezultatas nėra vien atlikta gairė ar pagerintas veiklos rodiklis. Aš radau darbą, kurį dirbdama jaučiu didžiausią motyvaciją. Kita savaitę pradėsiu dirbti prie naujo projekto ir prisidėsiu kuriant Lietuvos talentų pritraukimo strategiją. Didžiausias rezultatas, jog galiu panaudoti savo patirtį kuriant Lietuvą.
- Kokie iššūkiai laukė Lietuvoje?
Barbora: Kai žmogus nusprendžia pakeisti šalį, kurioje gyvena, visuomet reikia pasiruošti pokyčiui. Ar žadi pradėti naują gyvenimą Australijoje, Šveicarijoje, ar Lietuvoje, reikia iš naujo integruotis į darbo rinką, kultūrą. Tačiau tai darome dėl siekiamo rezultato. Lietuvos atveju, visos atvykusiųjų pastangos stipriai prisideda prie šalies ateities kūrimo, o pačiam žmogui suteikiamos profesinės augimo galimybės bei aukšta gyvenimo kokybė.
Paulius: Daugiausia iššūkių buvo susigaudant Lietuvos viešojo sektoriaus sistemoje, darbo įpročiuose ir pan. Jei dirbant Vašingtone įvairios analitinės medžiagos JAV politikos klausimais galėdavau rasti be problemų, tai Lietuvoje daug daugiau teko aiškintis, gilintis ir skaičiuoti pačiam.
- Tiek, kiek esate susidūrę, kokios galimybės laukia po „Kurk Lietuvai“?
Barbora: Visada buvau tokios nuomonės, jog Lietuva – šalis, kurioje tavo ateitis ir rezultatai stipriai priklauso nuo tavo paties pastangų. Gyvenant čia ši nuomonė tik pasitvirtino. Galimybių, pasiūlymų ir iššūkių čia tikrai netrūksta, tik reikia imtis ir daryti.
Paulius: Šią programą laikau puikiu pakilimo taku sėkmingos karjeros Lietuvoje pradžiai. Programos metu įgyta patirtis ir sutikti žmonės yra didžiausias privalumas, kuris tave išskiria iš minios renkantis tolimesnius karjeros žingsnius. Drįsčiau teigti, kad „Kurk Lietuvai“ dalyviams galimybių tikrai netrūksta, svarbu žinoti, ko nori ir gerai pasirinkti.
- Ar Lietuvoje yra laukiami grįžtantys lietuviai?
Barbora: Lietuvoje jau darosi sunku surasti žmogų, kuris nebus gyvenęs užsienyje. Grįžusių žmonių, bendraminčių Lietuvoje daugėja, o tai būtent ir sudaro dideles bendruomenes ir draugų ratus. Tad, taip, Lietuva ir lietuviai tikrai išskėstomis rankomis laukia grįžtančių!
Paulius: Lietuvoje trūksta veržlių, ambicingų, profesionalių darbuotojų. Šalies ekonomika galėtų augti daug sparčiau, jei pritrauktumėme daugiau tarptautinę patirtį turinčių sugrįžtančių darbščių ir talentingų lietuvių, kurie čia tikrai yra laukiami.
- Ko pasigendate Lietuvoje lyginant su JAV?
Paulius: Ilgainiui Lietuvoje pasigendu didesnio žmonių kiekio, jų apykaitos. JAV paprasčiausiai yra daugiau įvairių sričių profesionalų, su kuriais gali susipažinti, pasitarti, bendradarbiauti. Lietuvoje žmonių mažiau, bet džiugu tai, kad kiekvienais metais profesionalų ratas plečiasi ir auga.
Barbora: Nuoširdžiai – nieko.
- Kaip manote, kokie iššūkiai šiuo metu svarbiausi Lietuvoje?
Paulius: Mažėjantis gyventojų skaičius ir vis labiau juntamas darbuotojų trūkumas yra didžiausias Lietuvos iššūkis. Lietuvoje yra daugiau galimybių nei žmonių, todėl kiekvienas sugrįžtantis ar atvykstantis žmogus čia yra tikrai reikalingas ir neabejotinai kiekvienas gali čia save puikiai įprasminti.
Barbora: Pritariu Pauliui. Mano nuomone, Lietuva privalo skirti daugiau dėmesio būtent talentų pritraukimui. Jau ne vienerius metus darbdaviai išreiškia kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą, o demografinė padėtis Lietuvoje irgi signalizuoja problemas. Valstybė turi sudaryti lietuviams, kurie nori grįžti į Lietuvą, geriausias sąlygas – įgyvendinti konkrečias iniciatyvas, kurios būtų tarsi žmonių parsivedimas už rankutės. Tuo pačiu metu, reikia lengvinti sąlygas užsieniečiams, kurių labiausiai reikia darbo rinkai, atvykti. Jeigu nepradėsime rimtai spręsti darbuotojų trūkumo problemas, tai bus rimtas trukdis tolimesnėms investicijoms ir ekonomikos plėtrai. Džiaugiuosi, kad būtent šioje srityje ir įgyvendinsiu savo naują projektą būdama programos dalimi.
- Agila, kokių žmonių ieškote? Kas turėtų daugiausiai galimybių tapti programos „Kurk Lietuvai“ dalyviu?
Agila: Svarbiausias kriterijus – motyvacija. Jei kandidato akys nedega noru kurti Lietuvai, sunku būtų tapti programos dalimi. Motyvacija yra labai svarbu, nes per metus laiko programoje, tenka susidurti su nemažai iššūkių sprendžiant įvairias problemas viešajame sektoriuje. Nepakanka vien turėti gerą pasiūlymą, paremtą argumentais, svarbu gebėti jo nauda įtikinti ir visas suinteresuotas šalis. Be motyvacijos, svarbu žmogaus profesinė ir visuomeninė patirtis, kurią galės parvežti į Lietuvą, lyderystės įgūdžiai, projektų valdymo ir analitiniai bei komunikaciniai įgūdžiai.
- Ar programoje laukiate tik ką tik studijas baigusio jaunimo? Ar programa domisi didesnę patirtį sukaupę specialistai?
Agila: Norint dalyvauti programoje, darbo patirtis yra būtina. Šių metų dalyvių amžiaus vidurkis yra apie 27 metus, tad tai tikrai nėra ką tik studijas baigę žmonės. Turime mokslo daktarų, ilgametę patirtį turinčių verslininkų, netgi chirurgų. Kasmet kandidatų profesionalumas auga ir konkurencija didėja.
- Kodėl JAV gyvenantys lietuviai turėtų susidomėti galimybe prisijungti prie „Kurk Lietuvai“?
Agila: Todėl, kad tai ne tik galimybė augti pačiam, bet ir auginti savo šalį!
Generalinio konsulato Čikagoje informacija