![politics-1-2-e1510917355636](/uploads/2017/11/politics-1-2-e1510917355636.jpg)
Teisindamas beveik dvi savaites trukusią kelionę Azijoje, per kurią buvo daug pompastikos, bet – kritikų teigimu – mažai pasiekimų, Trumpas sakė, kad sėkmingai sužadino opoziciją Šiaurės Korėjos branduoliniam ginklavimuisi.
„Parodžiau, kad mes neleisime šiai iškreiptai diktatūrai laikyti pasaulio branduolinio šantažo įkaitu“, – kitą dieną po sugrįžimo į Vašingtoną per televiziją pareiškė Trumpas.
Per 25 minutes trukusią kalbą Trumpas ne kartą siekė vandens butelio ir atrodė pavargęs po ilgos kelionės, kurios metu lankėsi Havajuose, Pietų Korėjoje, Japonijoje, Kinijoje, Vietname ir Filipinuose.
Trumpas, kuriam, regis, patinka sulaukti pagyrų ir pagarbos ženklų, sakė, jog Azijoje jam patiestas raudonas kilimas pademonstravo, kad „Amerika grįžo“.
„Kad ir kur nuvykdavome, mūsų užsienio šeimininkai Amerikos delegaciją, įskaitant mane, sutikdavo nepaprastai šiltai, svetingai ir, visų svarbiausia, pagarbiai“, – sakė jis.
Trumpas ir jo šalininkai bando atremti užuominas, kad minima prezidento kelionė buvo nesėkminga. Kaip sėkmės įrodymus jie pateikia virtinę Azijos investicijų Jungtinėse Valstijose ir trijų JAV krepšininkų, kurie Kinijoje buvo kaltinami vagyste iš parduotuvės, paleidimą įsikišus prezidentui.
Be to, pats Trumpas sakė, kad gavo Kinijos lyderio Xi Jinpingo pažadą panaudoti Pekino ekonominius svertus Korėjos pusiasalio denuklearizacijai. Neaišku, ar tai reiškia daugiau nei Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos esamų rezoliucijų Pchenjano atžvilgiu įgyvendinimą.
Trumpas taip pat užsiminė, kad Xi Jinpingas, kuris šią savaitę į Pchenjaną nusiųs specialųjį pasiuntinį, atsisakė pasiūlymo įšaldyti JAV karines pratybas mainais į Šiaurės Korėjos ginklavimosi įšaldymą.
„Prezidentas Xi pripažįsta, kad branduolinė Šiaurės Korėja yra didelė grėsmė Kinijai, – sakė Trumpas. – Ir mes sutarėme, kad nesutiksime su vadinamuoju įšaldymo už įšaldymą susitarimu, panašiu į ankstesnius, kurie nuolat žlugdavo.“
Kinijos ambasados Vašingtone kol kas nepatvirtino tokio reikšmingo Pekino politikos pasikeitimo.
Demokratų senatorius Edwardas Markey apibendrino savo stovyklos nuotaikas pasakydamas, kad Trumpas kelionės Rytų Azijoje metu nesugebėjo „padaryti prasmingos pažangos itin svarbiais ekonominiais ir saugumo klausimais“.
„Užuot akcentavęs signalus Japonijoje ir Pietų Korėjoje dėl trišalės vienybės svarbos Šiaurės Korėjos grėsmės akivaizdoje, prezidentas Trumpas „tviteryje“ rašė, kaip jis smarkiai stengėsi būti Šiaurės Korėjos draugas, ir pavadino Kim Jong Uną „žemu ir storu“, – sakė jis.
George’o Busho administracijos valstybės sekretorės pavaduotojas Johnas Negroponte teigė, kad Trumpą galima pagirti už santykių su sąjungininkėmis gerinimą, efektyvų žinutės Šiaurės Korėjai perdavimą.
„Manau, kad jis susitvarkė labai gerai – tiek su draugais, tiek su priešais“, – laikraščiui „The New York Times“ sakė Negroponte.
„Mano brangūs piliečiai, Amerika sugrįžo, o ateitis niekada neatrodė šviesesnė“, – trečiadienį teigė Baltųjų rūmų vadovas.
Vis dėlto yra abejojančių tokiais jo žodžiais. Kritikai mano, kad Trumpas, pasitraukdamas iš prekybos ir Paryžiaus klimato kaitos susitarimų, panaikino JAV, kaip pasaulio supergalios, statusą. Trumpas kaltinimas tuo, kad girdamas tokius despotus, kaip Rusijos prezidentas Vladimiras Putinas, jis apsunkino santykius su NATO sąjungininkėmis.
„Užsienio lyderiams juo taip lengva manipuliuoti, jis taip lengva pasiduoda meilikavimams, – tikino Eliotas Cohenas, buvusios valstybės sekretorės Condoleezzos Rice patarėjas. – Jis akivaizdžiai pakenkė JAV reputacijai, JAV patikimumui.“
Neminint triukšmo dėl Trumpo „Twitter“ žinučių, per jo vizitą 11 valstybių paskelbė, kad neatsisakys su laisvąja prekyba susijusios Ramiojo vandenyno partnerystės (TPP). Tai buvo laikoma diplomatiniu antausiu ir įrodymu, kad pasaulis žvelgia toliau nei Amerikos dabartinė vadovybė, vykdanti nenuoseklią ir nacionalistinės pakraipos politiką. JAV šių metų pradžioje iš TPP pasitraukė.
„JAV nebedalyvauja žaidime, – sakė Nate’as Olsonas iš nepartinio politologijos centro „Stimson Center“. – Kol JAV laikysena mainosi iš gynybinės į išdegintos žemės taktiką ir atvirkščiai, kitos šalys aktyviai kovoja už prekybos kraštovaizdžio performavimą savo naudai. Pažanga dėl Ramiojo vandenyno partnerystės tiesiog yra dar vienas pavyzdys.“