![web 8](/uploads/2018/04/web 8(1).jpg)
„Turkija smarkiai nutolo nuo Europos Sąjungos (ES)“ - tai konstatuoja Europos Komisija savo ataskaitoje, kurią antradienį apie šalį kandidatę paskelbė plėtros komisaras Johannesas Hahnas. Nors Komisija nerekomenduoja nutraukti stojimo derybų su Ankara, tačiau pabrėžia, kad dabartinėmis aplinkybėmis pradėti naujų derybų skyrių neįmanoma.
Europos Komisija ragina Turkiją atšaukti po 2016-aisiais žlugusio pučo paskelbtą nepaprastąją padėtį. „Turkija privalo visų pirma koreguoti dabartines neigiamas tendencijas teisinės valstybės ir pagrindinių teisių srityse - atšaukti nepaprastąją padėtį ir imtis veiksmų dėl valdžios atskyrimo silpninimo politinėje sistemoje“, - reikalauja Komisija.
„Rimtą regresą“ Briuselis fiksuoja teisėsaugos, viešojo administravimo reformos, pagrindinių teisių ir nuomonės laisvės srityse.
„Nuo nepaprastosios padėties paskelbimo buvo sulaikyta per 150 000 žmonių, 78 000 jų išduoti arešto orderiai. Daugiau kaip 150 žurnalistų vis dar yra kalėjimuose, kartu su dideliu skaičiumi rašytojų, žmogaus teisių aktyvistų, advokatų ir rinktų atstovų“, - teigiama ataskaitoje. Daugiau kaip 110 000 pareigūnų buvo atleisti, 40 000 - vėl įdarbinti.
ES nuo 2005 metų derasi su Turkija dėl narystės. Tačiau jau daug metų derybos vyksta vangiai. Derybas sunkina pirmiausiai Kipro klausimas ir pasipriešinimas iš Vokietijos bei Prancūzijos.
Po 2016-ųjų pučo santykiai tarp ES ir Turkijos smarkiai pablogėjo. Po nepavykusio perversmo prezidentas Recepas Tayyipas Erdoganas paskelbė nepaprastąją padėtį ir nuo tada valdo dekretais.
Turkija septintą kartą pratęs nepaprastąją padėtį
Turkija ketina dar kartą pratęsti po 2016 metų pučo šalyje paskelbtą nepaprastąją padėtį.
Nacionalinė saugumo taryba antradienį rekomendavo pratęsti priemonę dar trimis mėnesiais. Tai būtų septintas kartas, kai pratęsiama nepaprastoji padėtis, suteikianti prezidentui Recepui Tayyipui Erdoganui plačius įgaliojimus.
Europos Sąjunga (ES) tuo tarpu antradienį paskelbtoje pažangos ataskaitoje dėl Turkijos narystės Bendrijoje dar kartą pareikalavo Ankaros nepaprastąją padėtį atšaukti.
Opozicija, taip pat dalis ūkio jau seniai reikalauja, kad nepaprastoji padėtis būtų nutraukta. Pirmadienį opozicinė partija CHP Stambule, Ankaroje ir kituose miestuose organizavo protestus prieš šią priemonę.
Pakartotiniam nepaprastosios padėties pratęsimui dar turi pritarti parlamentas, tačiau tai laikoma formalumu, nes valdančioji partija AKP su savo sąjungininke MHP parlamente turi solidžią daugumą.
Galiojant nepaprastajai padėčiai, vyriausybė imasi griežtų veiksmų prieš islamo pamokslininko Fethullaho Guleno, kurį kaltina organizavus pučą, judėjimą. Represijas pajuto ir kurdų opozicionieriai, vyriausybę kritikuojantys žurnalistai bei nepriklausomi mokslininkai.
Po pučo buvo atleista 140 000 valstybės tarnautojų, daugiau kaip 55 000 asmenų įkalinta.