![economy-912](/uploads/2014/08/economy-912-1140_400.jpg)
Prancūzų teismas trečiadienį pranešė, kad pradėtas tyrimas dėl dabartinės Tarptautinio valiutos fondo (TVF) vadovės Christine Lagarde. Ji kaltinama aplaidumu ir korupcija, prasižengimus ji įvykdė dar eidama Prancūzijos finansų ministrės pareigas.
Tarptautinio valiutos fondo (TVF) vadovė Ch.Lagarde, viena iš įtakingiausių pasaulyje moterų, trečiadienį patvirtino, kad jai buvo pateikti kaltinimai „aplaidumu“ korupcijos byloje, susijusioje su milijonų eurų sumomis ir jos darbu Prancūzijos finansų ministrės poste 2008 metais. Šis tyrimas taip pat meta šešėlį ant jos darbo TVF vykdomosios direktorės poste.
Šis netikėtas pranešimas buvo paskelbtas kitą dieną po to, kai Ch.Lagarde antradienį buvo jau ketvirtą kartą apklausta specialaus teismo Paryžiuje, kuris tiria bylas dėl netinkamos ministrų veiklos. Apklausa truko daugiau nei 15 valandų. Anksčiau Ch.Lagarde buvo apklausiama tik kaip „pagalbinė liudininkė“, o ne įtariamoji.
„Prancūzijos Respublikos teisingumo teismo tyrimų komisija nusprendė pradėti dėl manęs oficialų tyrimą“, – ji sakė duodama išskirtinį interviu naujienų agentūrai AFP.
Prancūzijoje oficialaus tyrimo pradžia yra artimiausias atitikmuo kaltinimų pateikimui. Paprastai toks žingsnis atliekamas, kai tiriantysis teisėjas nusprendžia, kad yra pagrindo kelti bylą, tačiau jis ne visuomet veda į bylos nagrinėjimą teisme. Ch.Lagarde informaciją patvirtino, tačiau teigė, kad toks tyrimas „neturi pagrindo“. Ji taip pat pridėjo, kad pateiks apeliaciją į aukštesnės instancijos teismą, ir teigė, kad trečiadienį vyks į Vašingtoną, kur informuos TVF vadovų tarybą apie šį įvykį.
„Nurodžiau savo advokatui pateikti apeliaciją dėl šio sprendimo, kurį laikau visiškai nepagrįstu, – sakė Ch.Lagarde. – Grįžtu į Vašingtoną, kur ketinu informuoti savo valdybą.“
Paklausta, ar ketina atsistatydinti iš TVF, ji atsakė: „Ne.“
Šis tyrimas yra didelės ir sudėtingos bylos dalis, kuria aiškinamasi dėl neteisėto valstybės lėšų panaudojimo.
Manoma, kad 2008 m. neteisėtai buvo išspręsta šalies byla su susikompromitavusiu prancūzų verslo magnatu Bernardu Tapie. Arbitražo komisija jam tąkart priteisė 420 mln. eurų kompensaciją, kurią nurodė išmokėti iš valstybės iždo
Šio skandalo istorija prasidėjo 1993 metais, kai B.Tapie, laikomas viena spalvingiausių asmenybių Prancūzijos versle, pardavė savo dalį, turėtą sporto įrangą gaminančioje bendrovėje „Adidas“, bankui „Credit Lionnaise“.
Netrukus bankas perpardavė akcijas už didesnę kainą. Tada B.Tapie pareiškė, kad „Credit Lionnaise“ jį sąmoningai apgavo, ir pareikalavo, jog valstybė, kuri yra pagrindinė to banko akcininkė, kompensuotų patirtus nuostolius.
Verslininko ir banko ginčą stebėjo Finansų ministerija, ir tuometinis Prancūzijos prezidentas Nicolas Sarkozy pasiūlė savo finansų ministrei Ch.Lagarde perduoti tą bylą į arbitražą. Trijų narių arbitražo komisija ginčą išsprendė B.Tapie naudai, tačiau įtariama, kad verslininko byla su valstybe buvo išspręsta jo naudai dėl to, kad jis 2007 m. rinkiminės kampanijos metu rėmė tuometinį Prancūzijos prezidentą Nicolas Sarkozy.
„Po trejus metus trukusių procedūrų vienintelis išlikęs įtarimas – jog per neapsižiūrėjimą galėjau praleisti galimybę užblokuoti arbitražą, kuris užbaigė ilgai trukusį B.Tapie bylinėjimąsi“, – Ch.Lagarde sakė AFP.
TVF vadovė visuomet neigė kaltinimus dėl netinkamo arbitražo komisijos sprendimo, teigdama, kad jis buvo priimtas nešališkai, siekiant didžiausios naudos mokesčių mokėtojui, todėl įstatymams nebuvo nusižengta, ir tokios pačios pozicijos laikėsi trečiadienį.
Po apklausos šių metų kovą ji sakė, kad „visuomet veikė atsižvelgdama į šalies interesus ir laikydamasi įstatymų“. Jos atstovas taip pat teigė, kad iš TVF vadovės posto ji neatsistatydins.
Iki šiol ji išvengė oficialaus kaltinimų pateikimo, dėl kurio Ch.Lagarde veikiausiai tektų atsistatydinti iš TVF vadovės posto. Jai yra suteiktas ypatingosios liudininkės statusas, įpareigojantis atvykti į apklausą kaskart, kai teismas to paprašo.
Šioje byloje kaltinimai pateikti penkiems žmonėms, įskaitant Stephane'ą Richardą, tuometį Ch.Lagarde administracijos vadovą, dabar vadovaujantį telekomunikacijų milžinei „Orange“.